Közigazgatási és Infokommunikációs Jogi PhD Tanulmányok
Köszöntjük a Közigazgatási és Infokommunikációs Jogi PhD Tanulmányok szakmai folyóirat oldalán! Folyóiratunk összefogja a közjogi vizsgálódások két fontos területét. A közigazgatás és az infokommunikációs technológiák összekapcsolódása, szinergikus pontjai napjainkra meghatározóvá, sőt irányadóvá váltak számos szakterület tekintetében. Az e témakörökhöz kapcsolódó, összetett társadalmi, jogi, gazdasági jellegű problémák és kérdések, tudományos igényű feldolgozása pedig a világviszonylatban is felgyorsult változásokra tekintettel újabb és újabb lehetőséget biztosítanak a témakört vizsgáló szakemberek számára, a fentiek értelmezésére illetve kritikai észrevételek és javaslatok megfogalmazására. Jelen folyóirat célkitűzése, hogy a tudományos pályafutásuk első felében járó fiatal kutatók számára lehetőséget biztosítson az e témakörben megfogalmazott gondolataik közreadásában.
A cikk felhasználási jogaira bármely harmadik fél számára az első közzétételt követően a Creative Commons Attribution-NonCommercial-ShareAlike 4.0 (CC-BY-NC-SA 4.0) licenc feltételek az irányadók.
FIFA Ultimate Team, OSM és Block Blast! - A gyermekeket érintő tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatok a videojátékokban
A videojátékipar hatalmas üzletté nőtte ki magát globálisan, manapság már rég nem csak az eladott játékokból származik bevétele a fejlesztőcégeknek és forgalmazóknak, hanem a játékmenetben elrejtett kereskedelmi gyakorlatok is nyereséget termelnek. A gyermekkorú játékosokra leselkedő veszélyek közé egy sor tisztességtelen kereskedelmi gyakorlat tartozik, amelyek vizsgálata a jogásztársadalom figyelmét is felkeltette. A szerencseelemet tartalmazó loot boxok korhatárbesorolás nélküli alkalmazása, a videojátékokban felbukkanó sötét mintázatok is veszélyeztetik a gamer közösséget, és az influenszermarketing révén a tartalom-előállítók is fiatalkorúakat céloznak meg kereskedelmi gyakorlataikkal. A tanulmány bemutatja a jogilag releváns, videojátékokban előforduló kereskedelmi gyakorlatokat, és rávilágít egy-egy gyakorlat szabályozási kérdéseire is.
Copyright (c) 2024 Közigazgatási és Infokommunikációs Jogi PhD Tanulmányok https://creativecommons.org/licenses/by-nc-sa/4.0
A webáruházakkal kapcsolatos fogyasztóvédelmi problémák rendezése hazai és EU-s viszonylatban az alternatív vitarendezési módok szempontjából
A fogasztóvédelem intézményrendszere manapság egyre nagyobb hangsúlyt kap, hiszen a hagyományos üzleteken túlmenően az online piaci felületek megjelenésével indokolttá vált a vásárlók még sokoldalúbb tájékoztatása és segítése, valamint ezzel egyidejűleg a kereskedők iránymutatása is. Jelen tanulmány fő célja a szabályozási rendszer áttekintésén túl, hogy fogyasztóvédelmi szemszögből is megismerhetővé tegye azt a vásárlói magatartásmodellt, mely elzárkózik a panasztételi lehetőségektől és szeretném felfedni ennek lehetséges okait.
Az AI alkalmazások és a szerzői jogi szabályozás viadaláról Magyarországon
Jelen tanulmány témája két és félezer éves paradoxonra utal. Az eleai Zénon emlékezetes felvetése Akhilleusz és a teknős viadaláról szól, ezzel igazolva Parmenidész tézisét, miszerint mozgás valójában nincs. Bognár Gergely egy tanulmányában így ír erről: „A dikhotomiánál egy szakaszt (távolságot) végtelen számú részszakaszra oszt Parmenidész tanítványa. (…) Akhilleus hiába ér oda, ahol azelőtt a teknős volt, az mindig picit előre megy. Ebben az esetben még azt sem jelenthetjük ki, hogy a végtelen idő alatt beérné a teknőst arról, amiről a tapasztalat tanúskodik, hogy le is hagyja, abszolúte nem beszélhetünk." Az AI alkalmazások és a jogi szabályozás esetében indokolt a párhuzam. A szerzői jog fejlődésének sebesség sokkal lassabb, mint a mesterséges intelligenciáé. A mesterséges intelligencia alkalmazás rövid ismertetését követően a szerzői jogi szabályozás szereplői és szerepeik változásának felmérésére teszek kísérletet, elsősorban forráselemzés révén.
Módosulások és új hangsúlyok az önkormányzati joganyagban a jegyzők kinevezéséhez és helyettesítéséhez kapcsolódóan
A rendszerváltást követő joganyagban és a vonatkozó szakpolitikában jelentős módosuláson mentek keresztül azon feladatok, hatáskörök, amelyek a jegyzőhöz kapcsolhatóak. Az önkormányzati joganyag újabb és újabb szerepeket szánt e tisztségviselőknek, máshova helyezve a feladatellátás hangsúlyos elemeit. Jelen tanulmány azt tűzi ki célul, hogy a rendszerváltást követő időszaktól kezdődőán áttekintse és kritikai elemzés tárgyává tegye a jegyzőkre és a munkájukhoz szorosan kapcsolódó kormányhivatalokra vonatkozó szabályozást, amely még mindig tartogat keveset elemzett, gyakorlati vonatkozásaiban nehezen megragadható elemeket.