Az együttműködő irodai munkakörnyezet hatása az egyéni munkavégzésre - Pataki-Bittó, Fruzsina (Marketing & Menedzsment, 2018)
A TANULMÁNY CÉLJA A vállalatok olyan munkakörnyezet létrehozására törekednek, melyben mind az irodai kialakítás, mind pedig a kommunikációs kultúra segíti a hatékony munkavégzést és hozzájárul a munkahelyi elégedettséghez. A nehézséget a kommunikáció és az együttműködést támogató munkakörnyezet optimális szintjének megtalálása okozza. A munkatársak személyes megkeresései és a virtuális megszakítások (email, üzenetküldő alkalmazások, online hanghívások) könnyen elérhetik azt a mértéket, amely már az eredményes egyéni munkavégzést gátolja. A tanulmány célja, hogy szubjektív megközelítésben megvizsgálja, hogyan élik meg a magyar munkavállalók az együttműködő munkastílust, ezen belül a különböző típusú megszakításokat, valamint feltárja, hogyan jelenik meg az egyéni munka és melyek azok a munkakörnyezeti tényezők, amelyeket a munkavállalók hátráltatónak éreznek egyéni munkájukra nézve. ALKALMAZOTT MÓDSZERTAN A kutatás során mélyinterjúkkal és kérdőíves megkérdezéssel gyűjtöttünk információt a dolgozók munkahelyi körülményeiről, a munkahelyen használt kommunikációs csatornákról, a kommunikációs preferenciákról, a megélt zavarásokról és a hatékony munkavégzés érdekében tett egyéni lépésekről. E tanulmányban a 141 irodai dolgozó által kitöltött kérdőíves felmérés eredményeit mutatjuk be három fő kérdéskör mentén, melyek: (1) a személyes megzavarások megítélése, (2) az egyéni munka szerepe és lehetőségei, valamint (3) a munkavégzés hatékonyságát befolyásoló tényezők. LEGFONTOSABB EREDMÉNYEK A kutatás legfontosabb eredményeként kiderült, hogy míg a válaszadók több mint egyharmada az irodai zajra, mint zavaró tényezőre tekint, addig a személyes megkereséseket szívesen fogadják és hasznosnak tartják, még akkor is, ha a munkahelyi környezet emiatt nem teszi lehetővé számukra az elmélyült munkavégzést. A kutatás eredménye rávilágít arra, hogy a modern irodai munkának csak kisebbik része igényel koncentrációt, melyet azonban a munkavállalók többsége normál munkaidőn kívül, vagy otthonában old meg. GYAKORLATI JAVASLATOK A felmérés eredményei támpontot nyújthatnak a vállalatok menedzsmentje számára abban, hogyan változtassanak a munkahelyi feltételeken és kommunikációs kultúrán annak érdekében, hogy növeljék a dolgozók munkahelyi elégedettségét. Legfontosabb javaslatként megfogalmaztuk, hogy felmérésünk alapján a munkaadóknak igénytől függően napi 2-3 órára kellene megzavarás-mentes, nyugodt környezetet biztosítania ahhoz, hogy munkavállalóik egyéni feladataikat is hatékonyan teljesíteni tudják.