A magyar lakosság szegmentálása az egyének Euróval kapcsolatos véleménye alapján - Deli, Zsuzsa Orsolya (Marketing & Menedzsment, 2019)
Bárminemű csatlakozásról legyen is szó, joggal merül fel a kérdés, hogy a csatlakozni kívánó egység tagjai hogyan viszonyulnak ahhoz a másik egységhez, amelyhez csatlakozni fognak. A kérdés természetesen másképpen vetődik fel, ha csak néhány egyént érintő kérdésről beszélünk, és másképpen, ha az egyének nagyobb csoportjával, jelen esetben egy ország teljes lakosságával van kapcsolatban. Magyarország egyre közelebb kerül az Európai Unióhoz való csatlakozáshoz, melynek pontos időpontja mégnem ismert. Ennél még bizonytalanabb az, hogy integrálódásunk után mikor lesz képes hazánk teljesíteni azokat a követelményeket, amelyek az Európai Monetáris Unió belépési feltételei. A pontos dátumtól függetlenül azonban hazánk Pénzügyi Unióhoz történő csatlakozásának ideje és módja nagymértékben az állampolgárok viselkedésének és felkészültségének függvénye. Nem mindegy ugyanis az, hogy az állampolgárok, megértve a Monetáris Unióhoz való csatlakozás lényegét és fontosságát, együtt harcolnak azért, hogy országunk minél előbb teljesíthesse a követelményeket, vagy csak kényszer hatására engedelmeskednek a törvényeknek vagy rendeleteknek. Nem mindegy továbbá az sem, hogy ezen egyének a körülöttük zajló változásokat milyen mértékben értik meg, valamint, hogy ki vagy milyen szervezet az, aki (amely) ezeket az embereket felkészíti a másfajta gondolkodásmódra. így kiemelkedőjelentősége van annak, hogy az első körben felismerjük: a magyar lakosságnak milyen ismeretei vannak az Európai Monetáris Unióról, a második körben annak, hogy a lehetőségeket, az ismereteket pontosítsuk illetve bővítsük (itt gondolni kell mind a folyamatot megszervező és kivitelező személyekre, mind pedig az általuk alkalmazott megoldásokra), a harmadik körben annak, hogy az egyének tudatosan cselekedjenek a cél érdekében.