A háborús nemi erőszak és a nőgyógyász lobbi hatása a magyarországi születésszabályozási rendszerre - Pető, Andrea; Svégel, Fanni (Per Aspera ad Astra, 2021)
<span class="NormalTextRun SCXW231577510 BCX0" data-ccp-charstyle="normaltextrun" data-ccp-charstyle-defn=""ObjectId":"c46d5e8f-cbdd-4004-a8b0-e8edf6ce8a3f|169","ClassId":1073872969,"Properties":[134233614,"true",201340122,"1",469775450,"normaltextrun",469778129,"normaltextrun",469778324,"Default Paragraph Font"]">A tanulmány bemutatja, hogyan kapcsolódott össze a születésszabályozás és születéskorlátozás a tömeges nemi erőszakkal az első és a második világháborúban, továbbá hogyan erősítette fel a korábban is meglevő vitákat a nemi erőszak jelensége, illetve ennek milyen törvényi és a nők életdöntéseit befolyásoló gyakorlati következményei voltak. Az első világháború során elkövetett nemierőszak-esetek indították el a nyilvános szakpolitikai vitákat, amelyek nyomán fokozatosan egyre nagyobb teret engedtek a terhesség legális megszakításának. Az 1945-ös tömeges katonai erőszak pedig precedensértékű <span class="SpellingError SCXW231577510 BCX0" data-ccp-charstyle="spellingerror" data-ccp-charstyle-defn=""ObjectId":"c46d5e8f-cbdd-4004-a8b0-e8edf6ce8a3f|170","ClassId":1073872969,"Properties":[134233614,"true",201340122,"1",469775450,"spellingerror",469778129,"spellingerror",469778324,"Default Paragraph Font"]">legalizációt hozott magával, ami után a magyar szabályozás a váltakozó szovjet családpolitikát követte. A cikk bemutatja, hogy a szülész–nőgyógyász lobbi hogyan vett részt a vitákban, illetve hogyan volt képes szakmai és anyagi érdekeit az éppen aktuális szakpolitikai döntések során is képviselni, például az 1952-es népesedéspolitikai kampány során. Az abortuszbizottságok és társadalmi szerepük meghatározónak bizonyultak legalább egy nőgeneráció számára. Az ötvenes évek elején megkezdődő erőteljes medikalizáció és adminisztrációs ellenőrzés a hetvenes évekre megváltoztatta a születésszabályozási rendszert: a terhességmegszakítások dominanciáját fokozatosan felváltotta a modern fogamzásgátló szerek széleskörű használata. Az újabb népesedéspolitikai kampány (1973) és a civil ellenállás, majd a rendszerváltást követő alkotmányos szabályozás körüli kiélezett viták mutatják a mára létrejött kényes egyensúly törékenységét és a kompromisszumos megoldás egyfajta lehetőségét. Fotó: Fortepan / Urbán Tamás