A test vagy a lélek betegsége? Elmebetegség-értelmezések a pesti egyetemi klinika kórtörténeteiben a 19. század elején - Kovács, Janka (Per Aspera ad Astra, 2023)
A pesti egyetem klinikájára a 19. század elejétől fokozatosan egyre több, az elmebetegség valamely típusával diagnosztizált páciens került be, ahol a klinikai gyakorlatukat teljesítő orvostanhallgatók részletes és szigorú narratív struktúrába rendezett esetleírásokban, kórtörténetekben és klinikai naplókban örökítették meg a betegségek lefolyását és a páciensek gyógyulás felé vezető útját. A hazai orvostörténet-írásban eddig szinte teljes egészében figyelmen kívül hagyott kórtörténeteket vizsgálva szembetűnő, különösen, ha összehasonlítjuk őket egyéb intézményekben keletkezett esetleírásokkal és terápiás gyakorlatokkal (például a Habsburg Birodalom korai tébolydáival, az edinburgh-i egyetem hasonló rendszerben működő poliklinikájával vagy a tébolydák ideáltípusának tekintett York Retreat eseteivel), hogy a pesti klinikai gyakorlatban a 18–19. század fordulóján az orvosi irodalomban lelki- és elmebetegségként számon tartott állapotok még mindig elsősorban a test, és nem a lélek betegségeiként értelmeződtek. A tanulmány a diagnosztika, az elmebetegség-értelmezések és a pszichologizált nézőpont érvényesítésének határait és limitjeit vizsgálja, valamint egy több szempontból marginalizált réteg a társadalomban elfoglalt helyének kijelölésére irányuló törekvéseket (elzárás, büntetés, hospitalizáció/institucionalizáció) is, amelyek a magyar kontextusban elsősorban a sajátos intézményi háttér, az orvosi oktatás tartalma és a domináns terápiás gyakorlatok, valamint az egyszerre adminisztratív és interpretatív műfajként is értelmezhető kórtörténet-írás összefüggéseinek feltárásával érthetők meg.